2024.08.19. 08:30
Mórahalomnak küldetése van
Mórahalomnak fontos küldetése van, a városra jelentős szerep hárul több szempontból is. Nógrádi Zoltán, Mórahalom polgármestere beszélt lapunknak a homokháti város motivációiról és szerepéről.
Én abban hiszek, hogy ennek a városnak küldetése van. Annyi mindenre kapunk lehetőséget a gondviseléstől, hogy azt gondolom, Mórahalomnak fontos feladata van, erre a városra jelentős szerep hárul
– mondta Nógrádi Zoltán, Mórahalom polgármestere, akivel újraválasztása alkalmából ültünk le beszélgetni. A fejlesztések, beruházások felsorolása helyett a homokháti város motivációiról és szerepéről beszélt lapunknak.
![polgármester](https://cdn.delmagyar.hu/2024/08/oMDcH9AohTQbNrNJGqIl65a6xIEpEialK6VVUXPwsFo/fit/1200/800/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzJmZjNmOWQ3NWU4ODRhMGQ5NzQzOTVkNmEyMmEyNzZk.jpg)
Mórahalom, a híd
Mórahalmot szorgalmas, tisztességes, nagyon tenni akaró, értékteremtő emberek lakják. Ennek a településnek az egyik feladata, hogy vállára vegye a Homokhátság jövőjét. A másik szerepünk a határmentiségből fakad. Most lesz a 35. évfordulója Mórahalom várossá válásának és a Híd című dalt választottam zárószámként a gálaműsoron, mert azt gondolom, hogy híd vagyunk. Híd vagyunk egyszerre a határ túloldalán élő magyarság és az itteni magyarság között, híd a családok között. Valamilyen szempontból híd vagyunk a múlt és a jövő között. Mórahalom hatalmas távolságot bejárt település és fantasztikus perspektívát jelent, ha ugyanekkora távolságot be tud járni a jövőben is.
A csodájára járnak
Híd a generációk között, amelyet össze kell kapcsolni, híd az emberek között, akikből összetartó közösséget kell szervezni, mert a mai világban minden széthullott, amely korábban teljesen természetes volt. És híd a régió, az ország többi tájegysége között is, mert feladatunk, hogy a turizmusunknak köszönhetően ide hozzunk embereket, akik rácsodálkoznak Mórahalomra. Legutóbb rengeteg vendégünk volt Dunántúlról, egyszerűen nem jártak még soha erre, és nem tudták elképzelni, hogy létezhet ilyen település a dél-alföldi régióban, mint Mórahalom
– mondta.
Minden lehetőséget megragadnak
Ebben a küldetéstudatban formálódnak a projektjeink, amelyek között vannak nagyok és kicsik, de sosem az határozza meg a felelősségtudatunkat, vagy a feladatvégzés pontosságát, hogy kicsi projektről van szó, egy-két milliósról, vagy százmilliósról, vagy milliárdosról, hanem az, hogy az milyen hatással van az emberi élet minőségére. Így próbálunk a következő időszakban is minden lehetőséget megragadni, amit elénk terel a sors, mert minden lehetőséget sorsszerűnek tartunk, amit kapunk. Aztán vagy tudunk vele élni, vagy nem
– zárta gondolatait Nógrádi Zoltán.
Népes pusztából vidéki nagyváros
A települést először 1729-ben nevezték – nem hivatalosan – „Mórahalmának”, majd 1892-ben Szeged–Alsóközpont néven lett a sűrűn lakott tanyavilág központja. Ekkor emelték az első középületeket. Révai nagy lexikona a 20. század elején még Szegedhez tartozó népes pusztaként ír róla. Területe Királyhalom, Mórahalom, Nagyszéksós nevű korábbi kapitányságok egy részéből alakult meg. 1950-ben Mórahalom néven önálló község, majd 1970-től nagyközség lett. A közigazgatás átszervezését követően 1984-től városi jogú nagyközség, több település körzetközpontja. 1989. március 1-jén városi rangot kapott. A település 1992-ben ünnepelte alapításának 100. évfordulóját és idén ünnepli várossá válásának 35. évfordulóját.