2024.07.17. 17:30
Vadászok nélkül a vadak egy része elpusztulna a hőségben - videóval
Nemcsak mi emberek, hanem a vadon élő állatok is megszenvedik a brutális meleget. Nincsenek tócsák, hajnalonként harmat, a csatornák egy része kiszáradt. Szomjasak, a vadászok pedig alig győzik hordani a vizet az itatókba.
Nappal szinte alig látni vadakat, amennyire tudnak, elhúzódnak a perzselő hőség elől, inkább hajnalonként mozognak. Megszenvedik az aszályt. Vadászok itatják az állatokat, ha nem így lenne, jelentős részük elpusztulna.
![vadászok](https://cdn.delmagyar.hu/2024/07/p6X_6WMQqcWscjlJy6pCUcdVIfpBfYaYLEysmn1Ktck/fit/1200/801/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2I2NWFjM2MwNGM2MDQ0MDg5NDA2NWY4OTRjNTUyZDdl.jpg)
A vadászok sokat költenek az állatok vízellátására
A Tiszán most is leengedtek több mint 1 méternyi vizet, kiengedték külföldre, miközben a csatornák egy része száraz. Ha az a víz, ami Szerbiába ment, a csatornákba került volna, akkor most jobb helyzetben lenne a vadállomány. Így nem maradt más, minthogy a vadásztársaságok segítsenek rajtuk
– mondta Gémes László, a Csongrád-Csanád Vármegyei Vadásztársaság elnöke. A vármegye vadászai többször is tanúbizonyságot adtak a jótékonyságukról.
A hőstresszes napok nagyon megviselik a vadállományt
– erősítette meg Soós László tájegységi fővadász. Hangsúlyozta, a vadászok mindent megtesznek, hogy vízhez jussanak az állatok, nagyobb összeget fordítanak a vízellátásukra, vannak napelemes kutak, máshol lajtos kocsival hordják a területre az életető vizet, megint mások az Alsó-Tisza-vidéki Vízügyi Igazgatósággal kötött megállapodással ideiglenes vízvisszatartással enyhítenek a helyzeten.
Ahol a víz, ott az élet. Az, hogy a vadászok itatják a vadakat, ez az ökoszisztémának is jó. A hüllők és madarak túlélését is segíti. A hőstresszes napok nagyban befolyásolják a vadvilágot. A földön fészkelő madarak életében például a harmatnak meghatározó szerepe van, de szinte nincs is harmat. Ez még a kelési arányt is befolyásolja. Normális körülmények között a fácántyúkoknak 8-10 csibéjük van, most viszont csak 1-2-t vezetnek. Az őzek, nyulak napközben elhúzódnak, inkább a kicsit hűvösebb hajnalokon láthatjuk a mozgásukat. Amit a vadászatra jogosultak, illetve a mezőgazdászok tehetnek a vadállomány érdekében még az, hogy különböző növényekből álló szegélyeket, például erdősávokat hoznak létre, ami diverzebb élőhelyet jelenthet mind táplálék, mind búvóhely szempontjából
– magyarázta Soós László.
A Mágocs-érben 20 centis víz van, a melegtől megposhadt
A mi vadászterületen két élővizes csatorna húzódik, a Mágocs-ér és a K-29-es csatorna. Utóbbiból tudnak inni a vadak, de a Mágocs-érben körülbelül 20 centis a vízállás, az is poshadt, büdös
– mondta Vágó Miklós, az Árpádhalmi Községi Vadásztársaság elnöke. A megcsappant természetes vízforrás miatt a vadászok maguk gondoskodnak a pótlásról.
Körülbelül 50 itató található a területünkön
– sorolta az elnök. Az itatókhoz szippantós autóval hordják a vizet.
Mielőtt bárki azt gondolná, szennyezett a víz, nem az. Nem szippantásra használjuk az autót, hanem tiszta víz szállítására, ebben fér el nagyobb mennyiség. Sajnos, mindezek ellenére is tapasztaltunk néhány elhullást
– mondta Vágó Miklós.
Őzek, fácánok, nyulak járnak az itatóhoz
A pitvarosi Petőfi Vadásztársaság vadászterülete 6400 hektár, Pitvarost, Nagyért, Ambrózfalvát és Csanádalbertit érinti. A vadászterület szélén húzódik az a csatorna, amely Mezőhegyest látja el öntözővízzel. Oda jár a vadállomány egy része inni. A Száraz-ér viszont teljesen száraz.
Ez a csatorna 12 kilométeren szeli át a területünket. Ha lenne benne víz, akkor az nagy segítség lenne a vadon élő állatoknak. Természetesen nem hagyjuk őket szomjazni. Területünk számos pontján helyeztünk el itatókat, hogy segítsük a vadak túlélését. Vannak napelemes kútjaink, azok segítségével oldjuk meg a vízellátást. A víz nagyon fogy, minden itató csúcsra jár, őzek, nyulak, fácánok látogatják. Ez a nyomokból látszik
– tudtuk meg Kasik Tamástól, a vadásztársaság vadászmesterétől.
A vadak olykor betévednek a betonnal bélelt csatornákba is. Így történt ez Vásárhelyen is, ahol Göncz Gábor, az Állatmentés Örökké Természet és Állatvédő Egyesület elnöke és Gál András mentettek ki egy szomjas, de a beton miatt a csatornából már kimenekülni nem tudó kis gidát.