2021.11.16. 14:25
Egyszerre lesz a parlamenti választás és a gyermekvédelmi népszavazás
A népszavazásnak óriási tétje lesz: az LMBTQ-propaganda megállítása az iskolák és óvodák előtt, valamint a szülők jogainak megvédése gyermekük nevelésére.
Az Országgyűlés a baloldal kezdeményezésére változtatott az országos népszavazás eljárásán és egyes választási tárgyú törvényeken- írja az Origo.
Ezek alapján már nincs akadálya annak, hogy népszavazást tartsanak az országgyűlési választás napján – így sor kerülhet a gyermekvédelmi népszavazásra. Ez egy költséghatékony, olcsóbb megoldás, amely segíti, hogy az emberek elmondhassák véleményüket a gyermekvédelmi törvényről.
Miután a Kúria négy kérdést jóváhagyott, ezért négy kérdéses népszavazáson fejezhetik ki álláspontjukat az emberek a gyermekek védelmét érintő kérdésekről jövő tavasszal. Bár a Kúria egyik baloldali bírója az egyik kérdést elutasította, úgy tudjuk, a kormány nem akarja megvárni ennek a kérdésnek az ügyében az alkotmánybíróság döntését, hanem a négy kérdés ügyében a választás napján megtartja a népszavazást, amennyiben a köztársasági elnök kiírja, így ugyanis sokkal olcsóbb a lebonyolítása.
A kormány tervei szerint Európában elsőként a magyar emberek mondhatják el országos népszavaáson, hogy mit gondolnak az LMBTQ-propagandáról.
Az Országgyűlés november 9-én egyhangúlag fogadta el Szabó Tímea javaslatát az országos népszavazási eljárás módosításáról 183 igen szavazattal.
A jogszabállyal eltörölték azt a korlátozást, miszerint nem tűzhető ki országos népszavazás az országgyűlési, az európai parlamenti és az önkormányzati választást megelőző és követő 41 napon belüli időpontra.
A választási eljárás költséghatékonyabb lebonyolításával indokolták a módosítást, tekintettel arra, hogy 2022-ben országgyűlési választás és több népszavazás is várható. A törvény
biztosítja annak gyakorlati-technikai feltételeit, hogy az országgyűlési választással azonos napon megtartható legyen az országos népszavazás is.
Rendelkezik arról, hogy ha több választást azonos napon kell megtartani, azokat egy közös eljárásban kell lebonyolítani. A normaszövegben a névjegyzékkel, az átjelentkezéssel, a szavazólap tartalmával, a jogorvoslattal kapcsolatban szerepelnek szabályok.
Négy kérdés lesz a népszavazáson
A fentebb említett módosításnak köszönhetően már nincs akadálya annak, hogy az országgyűlési választással azonos napon megtartható legyen országos népszavazás is. A kormány idén nyáron benyújtotta a Nemzeti Választási Bizottsághoz azt az öt kérdést, amelyben népszavazást kezdeményezett.
A Bizottságnak a benyújtástól számítva 60 napja volt arra, hogy döntsön a kérdések hitelesítéséről, amit meg is tett.
A testület határozata ellen 15 napon belül lehetett jogorvoslatot benyújtani a Kúriához, amely ugyancsak megtörtént, így a következő négy kérdést hagyta helyben a Kúria:
Támogatja-e Ön, hogy kiskorú gyermekeknek a nem megváltoztatását bemutató médiatartalmakat jelenítsenek meg?
Az Origo úgy értesült, hogy a kormány nem várja meg az Alkotmánybíróság döntését az ötödik kérdésről, mert akkor nem lehetne népszavazást tartani a választás napján, és így sokkal többe kerülne.
A négy kérdéssel viszont sokkal olcsóbban meg lehet tartani – úgy tudjuk, a kormány ezt választotta. Ezért amennyiben a köztársasági elnök kiírja a népszavazást, a vlasztással egy időben megtartják.
Ahogyan arról az Origo is beszámolt:
a Kúria egyik baloldali, kormányellenes bírója a genderideológiát támogatva elutasította az egyik kérdés hitelesítését a gyermekvédelmi népszavazás ügyében.
A döntést azzal indokolta, hogy a nemátalakító műtétek „hozzáférhetetlenné tétele” korlátozza a kiskorúak önrendelkezési jogát – erről már Szánthó Miklós, az Alapjogokért Központ igazgatója írt közösségi oldalán. Szánthó bejegyzésében rámutatott arra, hogy
a Kúria Kovács András vezette tanácsa a „Támogatja-e Ön, hogy kiskorú gyermekek számára is elérhetőek legyenek nemátalakító kezelések?„ népszavazásra javasolt kérdés hitelesítését megtagadta.
A tanács szerint a nemátalakító kezelések elérhetőségének tiltása a ”kiskorú alapjog-gyakorlását, önrendelkezési jogát és a testi integritáshoz való jogát korlátozná„, a ”tiltás az önrendelkezési jog olyan mértékű korlátozását jelentené, amely az emberi méltóságból levezetett önrendelkezési jog lényegi magját vonná el„.
Tehát a bírói tanács úgy gondolja, hogy lehetővé kell tenni a még befolyásolható, önálló döntés meghozatalára csak részlegesen vagy teljesen képtelen kisfiúk és kislányok számára, hogy kislányok vagy kisfiúk lehessenek
- írta Szánthó Miklós.
Mi a népszavazás tétje?
A népszavazási kérdéseknek komoly tétje van, erről Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter interjút adott az Al Jazeera televíziós hírcsatornának New Yorkban. A riporter a minisztert a gyermekvédelmi törvény kapcsán Magyarországot ért nyugat-európai támadásokról kérdezte. Felmerült az LMBTQ-kérdések iskolai oktatása is. Szijjártó Péter szerint ezeket a megjegyzéseket a hungarofóbia táplálja. A miniszter úgy véli, hogy
nincs kompromisszum a gyermekvédelem terén.
A riporter azon kérdésére, hogy miért volt szükség arra a törvényre, amely tiltja a homoszexualitás és a nemváltás ábrázolását 18 éven aluliak számára, Szijjártó Péter azt válaszolta:
Megalkottuk a jogszabályt, amely kimondja, hogy a 18 év alatti gyerekek szexuális irányultsággal és szexuális kérdésekkel kapcsolatos nevelése a szülők kizárólagos joga. Ez azt jelenti, hogy a közvetlen szexuális és pornográf tartalmak, a homoszexualitás népszerűsítése, a nemváltás népszerűsítése tilos, ha gyerekekről van szó, mert szerintünk elfogadhatatlan volt, hogy bizonyos NGO-k, LMBTQ-aktivisták egyszerűen csak elmentek az iskolákba és az óvodákba, és elkezdtek olyan dolgokat magyarázni a gyerekeinknek, ami a szülő feladata. (...) Nincs kompromisszum a mi oldalunkról, ezért soha nem fogjuk feladni a szülőknek ezt a kizárólagos jogát
- mondta a külügyminiszter, aki azt is hozzátette, hogy
Az egyik fő kritika, ami természetesen alaptalan, hogy a magyar demokrácia nem működik jól. Na, most, mit jelent a demokrácia? Azt, hogy az embereknek joguk van ahhoz, hogy saját maguk döntsenek a saját jövőjükről, a nemzet jövőjéről, az ország jövőjéről. A véleményük kifejezésének egyik legközvetlenebb módja a népszavazás. Tehát, kétségbe vonni a magyar emberek jogát, hogy népszavazáson szavazhassanak egy ilyen kérdésben, az nagyon antidemokratikus. Kérem, hogy tartsák tiszteletben a magyar emberek döntését és jogát a döntéshez.
Varga Judit igazságügyi miniszter felszólította Brüsszelt,hogy vonják vissza a gyermekvédelmi törvény ügyében indított kötelezettségi eljárást, és fejezzék be a zsarolást. Az igazságügyi miniszter emlékeztetett arra is, hogy
ezekben a kérdésekben a kormány a magyarok döntő többségének a támogatását élvezi. A nemzeti konzultációt kitöltők 97 százaléka ítélte helyesnek a gyermekekre irányuló szexuális propaganda korlátozását.
Orbán Viktor miniszterelnök korábban arról beszélt, hogy a jelenlegi
vita arról szól, ki dönt arról, hogy hogyan neveljük a gyerekeket. Az európai alapszerződések szerint ez nyilvánvalóan a magyar, vagyis nemzeti hatáskörbe tartozó kérdés. Itt a brüsszeli bürokratáknak nincs semmi keresnivalójuk. És akármit is csinálnak, nem fogjuk beengedni az LMBTQ-aktivistákat a gyerekeink közé az óvodákba és az iskolákba.
A kormány tehát a népszavazással egyértelmű üzenetet kíván küldeni Brüsszel számára.
A kormány tervei szerint Európában elsőként a magyar emberek mondhatják el országos népszavazáson, hogy mit gondolnak erről.
A népszavazási kezdeményezés azért is rendkívül fontos, mert ha a magyarok nagy része kiáll a gyermekvédelmi törvény mellett, akkor a bevándorlás elleni küzdelemhez hasonlóan a gyermekek védelmének ügye sem bukhat el; akármekkora brüsszeli nyomásgyakorlás ellenére sem – véli a kormány, hiszen
Brüsszel továbbra is zsarolja Magyarországot, mert nem hajlandóak beengedni az LMBTQ-propagandát az iskolákba és az óvodákba. A nyomás az elmúlt időben még nagyobb lett, és várhatóan tovább fog nőni a 2022-es országgyűlési választásokhoz közeledve.
A cél elérésének érdekében mindent megtesznek, legyen szó a baloldali propagandasajtó bevetéséről, a politikai boszorkányüldözésről, vagy éppen a LIBE-bizottság átlátszó, koncepciós pereket idéző látogatásáról. A kormány viszont világossá tette, hogy Magyarország nem enged a zsarolásnak, a magyar emberek pedig már kifejtették véleményüket a nemzeti konzultáció során, és hamarosan népszavazás alkalmával is lehetőségük lesz erre az alábbi négy kérdés alapján: