2023.03.25. 15:30
A múlt nyomába ered a régészeti tárlat
Olyan páratlan leletek kerültek elő az 1920-as évek után a hódmezővásárhelyi régészeti ásatásokon, mint a háromszög alakú kőoltár, illetve egyéb kultikus tárgyak, nőalakokat formázó edények, a Kökénydombi Vénusz, egyéb szobrok és ikonok. De az első élelemtermelő gazdálkodás számos olyan emléke is előkerült, amely párját ritkítja.
Időszaki régészeti tárlatához kapcsolódó további programokkal készül a Tornyai-múzeum májusig. Fotó: Tábori Szilvia
A Tornyai János Múzeumban egészen május végéig látogatható a Mit adott Hódmezővásárhely a magyar régészetnek? című kiállítás. Bemutatva a szegedi egyetem, az egykori régészeti intézet és a vásárhelyi múzeum mintegy évszázados közös múltját, régészeti eredményeit és ma is élő kapcsolatát. A közös munkát részletező leíró részek mellett gazdag tárgyi anyaggal.
Bajelhárító csontamulett
– A vásárhelyi kötődésű leletek többsége eddig még nem volt látható, a múzeum raktárából válogattunk a tárlathoz. De hoztunk az őskortól a késő középkorig tartó időszakból származó emlékeket a szegedi régészeti gyűjteményből – mondta lapunknak Pintér-Nagy Katalin, egyetemi adjunktus, az SZTE BTK Régészeti Tanszék oktatásszervezője, aki a napokban kurátori tárlatvezetést tartott.
A kiállításon látható egyebek mellett késő rézkori, Hódmezővásárhely-Bodzásparton feltárt halbárka alakú edény, késő újkori agyagedény és állatfejes csörgő Kökénydombról, Ószentivánról származó csigákból készült nyaklánc, vagy például egy bajelhárító csont amulett is.
![](https://cdn.delmagyar.hu/2023/03/kI9WCFLeQP2SOTyVHuBZ9i2vp6-s0JJDrffozoCTNA4/fit/1200/900/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzU4MjY1ODlkZjk1MjRjZTQ4NWZkNzk3OWI1YmE4NTU5.jpg)
Páratlan tárgyi emlékek
A világ régészeti térképeire is felkerült Hódmezővásárhely neve az egyetem legjelentősebb intézeti kutatásának köszönhetően, Banner János ősrégész, néprajztudós, egyetemi tanár ásatásai nyomán. A vásárhelyi múzeum régészeti gyűjteménye ezen feltárások több mint harmincezres lelet együtteséből jött létre. A páratlan késő újkori tárgyak a mai napig lázban tartják a Tornyai-múzeumba betérő kutatókat és látogatókat. Vásárhely területén 1929-ben kezdődtek a feltárások. Ám előtt még Banner János bejárta a terepet Mártély és Nagyfa között, a Tisza vonalában. Majd kiválasztották az első ásatási helyszínt a Kökénydombon, ahol a késő újkori település nyomait tárták fel.
![](https://cdn.delmagyar.hu/2023/03/vNZdOUE1srdwm751kVqS2yuZ4LcSZdyyKLQE6vPM2dA/fit/1200/900/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2I5MWEzOTAyNGE4MzQ2ZDY4Mjc4NTIyY2MyMjcxZTE0.jpg)
Kerékpárral Kökénydombra
– A vásárhelyi kultúrközönség mindig is arról volt híres, hogy büszke települése múltjára. A most megnyílt régészeti tárlat izgalmas látnivalót kínál azoknak, akik szeretnének többet megtudni arról, kik éltek előttük a vásárhelyi földön – mondta Révész László régész-muzeológus, az SZTE BTK Régészeti Tanszék tanszékvezető egyetemi tanár a tárlatot ajánlva.
A Tornyaiban egészen május végéig látogatható tárlat tehát izgalmas időutazásra invitál. Nagyjából egy hónap múlva újabb programmal készülnek, a zárás előtt pedig Kökénydombra invitálják majd a régészet iránt érdeklődőket.